Ova stranica vam mogućava da pretražite sve vrste objekata i usluga kao i ulice te mjesta u vašoj okolini.
Započni pretraguMi vam omogućavamo da prikažete svoj objekat na mapi te ga na taj način promivišete zajedno sa uslugama koje nudite.
Registruj objekatNudimo uslugu pretraživanja objekata i sadržaja na željenoj lokaciji kao i spašavanje iste pretrage te registrovanje ličnog objekta u cilju promocije.
Cilj ove stranice je da olakša pronalazak željenog sadržaja u okolini korisnika, nezavisno od lokacije što čini ovu stranicu pogodnom za korištenje u inostranstvu.
Kvalitet pronalaska sadržaja daleko zavisi od broja korisnika te nam je plan povećati broj korisnika i time ubrzati pronalazak željenog sadržaja.
Ova stranica je napravljena u vidu da će joj korisnici pristupati koristeći razne uređaje različitih veličina te se sadržaj automatski skalira u cilju poboljšanja vidljivosti.
Svi vaši lični podaci se nalaze na sigurnom serveru i pristupa im se na siguran način što smanjuje šansu da oni procure u javnost.
Naši uposlenici su raspoloživi da vam pomognu pri ažuriranju podataka ili nečemu drugom.
Naša baza sadrži veliki broj sadržaja i objekata što ubrzava i povećava šansu da ćete naći ono što vas interesuje.
Naša usluga je dostupna bilo gdje i bilo kada, sve što je potrebno je računar ili mobilni uređaj te aktivna internet konekcija.
Da bi registrovali objekat možete odabrati besplatni paket ili se pretplatiti za dodatne pogodnosti
Sarajevska vijećnica je zgrada u Sarajevu nedaleko od Baščaršije na Mustaj-pašinom mejdanu i predstavlja jedan od najljepših i najreprezentativnijih objekata iz austrougarskog perioda građen u pseudo-maurskom stilu. U ovom stilu rađena je većina objekata što ih je u Sarajevu ostavila austrougarska vlast, a sinonim je za austrougarski period u Bosni i Hercegovini i zaštitni znak tog vremena. Prvi projekat je uradio Karlo Paržik, a kako se ovaj nije svidio ministru Benjaminu Kalaju, izrada novog je povjerena Alexandru Witteku. Kao uzor u izradi ovog projekta poslužila mu je džamija Kemala II zbog čega je dva puta odlazio u Kairo. Kako je Witek navodno, upravo zbog ovog projekta (nedovoljnog osvjetljenja u glavnoj auli zgrade), umno obolio i izvršio samoubistvo, završetak njegovog projekta je povjeren 1894. godine Ćirilu M. Ivekoviću. Uporedo sa izradom i razradom projekta tekla je i izgradnja objekta od 1892. do 1894. godine. Objekat gradske vijećnice zvanično je predat na upotrebu 1896. godine. Nakon što je obnovljena, Vijećnica je ponovo otvorena 9. maja 2014. godine.
Latinska ćuprija (od 1918-1992 nosio naziv Principov most) je sarajevski most iz osmanlijskog perioda. Jedan je od najstarijih mostova u Sarajevu. Mijenjao se vremenom, od prvog drvenog mosta, koji je stajao na istom tom mjestu, pa sve do današnjeg oblika. Prvi most na ovom mjestu je bio od drveta i spominje se u popisu Bosanskog Sandžaka iz 1541. Sagradio ga je sarač Husein, sin nekog Širmerda. Kameni most gradi sarajevski ajan Ali Ajni-beg godine 1565. Poplava koja je pogodila Sarajevo 1791. oštetila je most, a sredstva za njegovu obnovu izdvaja Hadži Abdulah Briga. Obnova je uslijedila 1798/99. godine. U obnovi su učestvovali domaći majstori, kako se spominje u tadašnjim dokumentima. Smatra se da je most imao četiri stuba na kojima je ležalo pet lukova, ali regulacijom Miljacke u XIX vijeku jedan stub biva zazidan, a ćuprija ostaje sa četiri luka. U masi iznad pilona možemo vidjeti dva olakšavajuća okulusa, koje vidimo i kao jedan od simbola grada u grbu Sarajeva. U doba Austro-Ugarske mostu su dodani konzolni trotoari. Građen je od sedre i krečnjaka.
Sahat-kula je kula karakteristična za bosanske čaršije ali i za druga mjesta koja su bila pod vlašću ili uticajem Osmanlijske imperije. Naime sahat-kule su građene isključivo u evropskom dijelu Osmanskog carstva, naročito u Bosni i Hercegovini što je bila islamska varijacija na zapadnoevropsku formu zvonika te je sahat-kula simbolična graditeljska osobina Bosne i Hercegovine. Sahat-kule su građene uglavnom sa velikim satom na jednom ili više lica objekta (obično na četiri lica) kako bi veći broj stanovnika određenog mjesta mogao čitati vrijeme. Sahat-kula je arhaični izraz u bosanskom jeziku i odnosni se na specifične građevine izgrađene pretežno na području Bosne i Hercegovine. Prema jednom putopiscu iz Francuske iz 16. vijeka , prva sahat-kula podignuta je u Skoplju između 1566. i 1572. godine. Sahat-kule su najčešće građene u centralnim zonama čaršije, i to uz džamije, kao zadužbine pojedinih vakifa, mada ih ima i na drugim mjestima, poput sahat-kule u Maglaju koja je podignuta u oboru maglajske utvrde, ili onih u Tešnju, Gradačcu ili Počitelju.